Základná škola Radovana Kaufmana sa môže pochváliť novinkou v podobe zelenej strechy. V uplynulých dňoch boli na strechu spojovacej chodby s výmerou 40 metrov štvorcových umiestnené koberce tvorené rozchodníkmi.
Zelené strechy slúžia na zmiernenie negatívnych dopadov zmeny klímy a ponúkajú niekoľko benefitov. „Na hydroizoláciu sa umiestňuje ochranná textília. V tomto prípade používame odľahčenú variantu, idú tam geotextílne dosky vo výške troch centimetrov. Na to sa uloží substrát s hrúbkou troch centimetrov a následne koberec, ktorý pozostáva z niekoľkých druhov rozchodníkov,“ vysvetlil prezident Medzinárodného inštitútu výskumu klimatickej adaptácie Branislav Siklienka. Počas roka sa plocha farebne zmení, rozchodníky aj kvitnú, čo podporuje biodiverzitu. Počas kvitnutia sa tam nachádza veľa včiel, motýľov alebo čmeliakov.
Dokáže znížiť teplotu v interiéri
Každý deň sme svedkami zmenenej klímy. Dlhé obdobia sucha striedajú prívalové dažde či vyskytujúce sa tepelné ostrovy. „Mesto sa cez deň nahreje a v noci sa neochladí, čiže teplota sa akumuluje a tým, že aj klimatizujeme a klimatizácie produkujú teplo, si následne otepľujeme okolie. Zelená strecha dokáže, tým, že vodu zadržiava, odparovaním a výmenou tepla okolité prostredie ochladiť o niekoľko stupňov. Udáva sa, že okolo dvoch až troch,“ poznamenáva Branislav Siklienka. Zadržiava tiež vodu a spomaľuje odtok do kanalizácie. „Keď príde prívalový dážď, nemusíme zažívať také škody, akých sme dnes svedkami. Spomalí odtok a do kanalizácie sa nedostane taký veľký objem vody,“ doplnil.
![zelená strecha, ZŠ Kaufmana](https://novinytempo.sk/wp-content/uploads/2024/08/dronbbb.jpg)
Výhodou je tiež ochladzovanie interiéru. Branislav Siklienka tiež poukázal na to, že vegetačná strecha predlžuje životnosť hydroizolácie. „Dôvodom je, že na ňu nepreniká ultrafialové žiarenie. Hydroizolatéri udávajú, že ju môže predĺžiť dvoj až trojnásobne, čo znamená, že si investíciu posúvame v čase a následne šetríme,“ vysvetľuje.
V inštitúte sa zameriavajú na osvetu adaptačných opatrení, ako sú zelené strechy, zelené fasády či dažďové záhrady. „V poslednej dobe sme posilnili aj výskum. Čaká nás jeden, v rámci ktorého budeme vykonávať zhruba 50-60 typov meraní, budeme skúmať, čo nám spomínané opatrenia prinášajú, aké sú benefity pre budovu, okolie,“ ozrejmil prezident inštitútu.
V októbri organizujú konferenciu Klimaticky odolnejšie mestá, ktorá je určená architektom, projektantom, stavebným firmám, ale aj samosprávam. „Práve tie sú prvým styčným bodom, ktoré môžu takéto opatrenia vyžadovať alebo priamo zavádzať,“ zdôrazňuje Branislav Siklienka.
Potrebná je jarná i jesenná starostlivosť
Vegetačné strechy si vyžadujú aspoň minimálnu údržbu. Na jar a v jeseni je potrebné pretrhať náletovú burinu, na jar sa zelená strecha hnojí. „V prípade takýchto suchých letných dní ju treba poliať, aby nám nevyschla. Závisí to od toho, aký je rok. Väčšinou sa polieva tak 5 – 7-krát do roka,“ poznamenal Branislav Siklienka.
Ako pokračoval, extenzívne zelené strechy s nízkymi skladbami z rozchodníkov, ako je aj tá na ZŠ Radovana Kaufmana, môžu dosahovať výšku približne od 10 do 15 centimetrov. „Dokážu zadržať zhruba 40-50 percent zrážok, závisí to od toho, či sa vyskytujú prívalové dažde. Kebyže pravidelne prší, zadrží viac ročných zrážok. Pri prívalových dažďoch sa to trochu znižuje, lebo tým, že strecha čelí náporu veľkého objemu zrážok, je samozrejmé, že voda odtečie,“ zdôraznil.
![zelená strecha, dronový záber, ZŠ Kaufmana](https://novinytempo.sk/wp-content/uploads/2024/08/dron-zaber-zelena-strecha.jpg)
Dôležitým benefitom je tiež samotná osveta. Deťom na školách je tak predostretý príklad, ktorý môžu v budúcnosti nasledovať.
„Ide o malý pilotný projekt. Aj do budúcna chceme pokračovať v zelených strechách práve preto, že si uvedomujeme, aký je zápas s klimatickou zmenou. Tento projekt nefinancovalo mesto, ale vychádza zo spolupráce ZMOS s inštitútom pre výskum klimatickej zmeny. Zelené strechy sú perspektívou pre budúcnosť nielen v rámci nášho mesta, ale aj Slovenska, Európy a vôbec celého sveta,“ poznamenal primátor Jozef Božik.
Realizáciu zelenej strechy finančne podporilo Izraelské veľvyslanectvo na Slovensku.
Foto: Medzinárodný inštitút výskumu klimatickej adaptácie